Kildekritikk

Avdelingsbibliotekar Klaus Jøran Tollan, 2002-07-06

Hva er kildekritikk?

Den danske historikeren H.P. Clausen definerer kildekritikk
slik: ”Kildekritik eller
kildeanalyse er betegnelsen for det praktiske arbejde med at fastslå et
kildemateriales egnethed til brug ved en bestemt forskningsopgave.” (Clausen 1975).

Hvorfor kildekritikk?

Hensikten med kildekritikk er altså å finnet ut
om kildematerialet er egnet til å hjelpe deg med å løse
oppgaven du arbeider med. Tradisjonelt har kildekritikk vært noe som
bl.a. journalister, forleggere, forskere og bibliotekarer har beskjeftiget seg
med. Et enormt informasjonstilfang og undervisningsformer som stiller
større krav til elevens/studentens egen informasjons-innhenting og
omgang med kilder, medfører at alle som er i en læringssituasjon i
stadig større grad selv må bedrive kildekritikk.

Hvordan bedriver du kildekritikk?

Du bør alltid bedrive kildekritikk på
informasjonen du finner og som du tenker på å bruke på en
eller annen måte. SMART[1]
er et akronym som hjelper deg til å huske fem kategorier med kriterier
for å evaluere informasjonskilder. Bokstavene i akronymet står for:

Synsvinkel        Mål     Autoritet          Relevans          Tid

Gjør deg fortrolig med de fem kategorier med
kriterier i SMART-sjekklista.

SMART-sjekkliste:

Synsvinkel

P

Presenteres informasjonen som fakta eller meninger?

P

Er informasjonen belagt med beviser?

P

Er konklusjonene logiske?

P

Er informasjonen understøttet av fotnoter eller
referanser til andre kilder?

P

Er informasjonen gjennomsyret av en bestemt synsvinkel?

P

Hvordan stemmer informasjonen overens med andre kilder?

Mål

P

Hva ønsker opphavsmannen med å publisere
kilden?

P

Er alle aspekter ved emnet dekket?

P

Er emnet belyst i dypden og/eller bredden?

P

Gir informasjonen noe nytt om emnet?

P

Er det noe med måten informasjonen blir presentert
på som styrker eller svekker troverdigheten?

Autoritet

P

Er opphavsmannens kvalifikasjoner oppgitt?

P

Har opphavsmannen en utdanningsmessig bakgrunn tilknyttet
emnet?

P

Har opphavsmannen kunnskap om andre tema relatert til
emnet?

P

Tilhører opphavsmannen utdannings- eller
forskningsinstitusjoner eller andre anerkjente organisasjoner?

P

Er utgiveren og/eller publikasjonen anerkjent innen
fagområdet?

Relevans

P

Handler informasjonen om ditt tema eller emne?

P

Gir informasjonen bevis eller støtte for dine
synspunkter/meninger?

P

Bekrefter informasjonen opplysninger fra andre kilder du
bruker?

Tid

P

Inneholder kildematerialet opplysninger om tidsangivelse?

P

Er informasjonen tilstrekkelig oppdatert for ditt
formål?

P

Uavhengig av dato, er informasjonen likevel nyttig?

Kildekritikk på alle typer kilder

SMART er en generell huskeliste som kan brukes som
utgangspunkt på alle typer kildemateriale (bøker, aviser,
reklamemateriell, brosjyrer, internett-sider osv.). Det betyr at ulike
kriterier må vektlegges ut i fra hvilken kilde du skal bruke. Generelt
så skal du være mer forsiktig og kritisk jo mindre du vet om kilden
du ønsker å bruke. En SMART omgang med kildene vil gjøre
oppgaven dine bedre.

Kildehenvisninger

Uansett hvilken type oppgave du skal løse, regnes det
som god skikk og bruk å oppgi henvisninger til kilden(e) som oppgaven
bygger på. Dette er en generell regel, men det finnes noen yrkesgrupper,
f.eks. journalister, som i enkelte situasjoner kan ha gode grunner til å
verne om sine kilder og dermed la være å oppgi kilden.

I skoleoppgaver bør kildene til opplysningene angis
på en slik måte at det er tydelig hva som er kildeopplysninger og
hva som er dine egne vurderinger, meninger eller påstander. Dette
gjøres på mange måter og det er viktig at du gjør det
på en tydelig og ensartet måte. Det bør f.eks. gå
tydelig fram hva som er sitater og hvor sitatet er hentet fra. Til slutt i
oppgaven bør du ha oversikt (litteraturliste) over kildene du har brukt.

I denne artikkelen om kildekritikk har jeg brukt 3 ulike
metoder for å gjøre oppmerksom på kildene som er brukt. I
første avsnitt har jeg brukt et sitat som er merket med
anførselstegn og kursivert skrift. Bak sitat er det en referanse til
kilden hvor sitatet er hentet fra. SMART-akronymet er merket med en fotnote.
Nederst på siden er forklaringen til fotnoten oppgitt under en liten
strek. Artikkelen avsluttes med en litteraturliste som viser til hvilke kilder
som er benyttet under arbeidet med artikkelen. I tillegg er artikkelen signert
med navn, tittel og dato slik at du enklere skal kunne utføre
SMART-testen. På denne måten kan du gjøre deg opp en mening
om hvorvidt denne artikkelen er egnet til å bruke som et utgangspunkt som
kildekritikk.

Litteratur

Clausen,
H.P. Kildekritik. 2. oplag.
København: Gyldendal, 1975.

Fossum,
Egil. Er nå det så sikkert? :
journalistikk og kildekritikk. [Oslo]: Cappelen, 1991.

Iannuzzi, Patricia, Charles T. Mangrum II og
Stephen S. Strichart. Teaching
information literacy skills. Boston: Allyn and Bacon, 1999.

[1] SMART er
utarbeidet av Klaus Jøran Tollan etter en ide fra Patricia Iannuzzi,
Charles T. Mangrum II and Stephen S. Strichart, Teaching Information Literacy Skills (Boston: Allyn and Bacon,
1999).